Бесвина: Разлика между версии
Изтрито е съдържание Добавено е съдържание
Kerberizer (беседа | приноси) |
Kerberizer (беседа | приноси) |
||
Ред 31:
Селото се споменава за пръв път в османски дефтер от 1530 под името ''Бесвиня'' с 12 семейства.<ref>Harun Yeni, Demography and settlement in Paşa sancaği sol-kol region according to muhasebe-i vilayet-i rumeli defteri dated 1530 [1530 tarihli Muhasebe-i Vilayet-i Rumeli defteri'ne göre Paşa Sancağı sol-kol bölgesinde demografi ve yerleşim], Ankara, 2006. str. </ref> В XIX век Бесвина е чисто българското село и е известно като убежище на хайдути и разбойници. [[Александър Синве]] ("[[Les Grecs de l’Empire Ottoman. Etude Statistique et Ethnographique]]"), който се основава на гръцки данни, в 1878 година пише, че в ''Бесфина'' (Besphina) живеят 600 гърци.<ref>[[s:fr:Fichier:Synvet - Les Grecs de l’Empire Ottoman.djvu|Synvet, A. Les Grecs de l'Empire ottoman: Etude statistique et ethnographique, Constantinople, 1878, р. 56.]]</ref> В 1889 Стефан Веркович („[[Топографическо-этнографическій очеркъ Македоніи]]“) пише, че в селото живеят 70 [[българи|български]] семейства (373 души).<ref>Веркович, Стефан. Топографическо-этнографический очерк Македонии, СПб, 1889.</ref> В „[[Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника]]“, издадена в [[Константинопол]] в 1878 година и отразяваща статистиката на мъжкото население от 1873 ''Безвиния'' (Bezvinia) е посочено като село в Костурска каза с 52 домакинства със 165 жители [[българи]].<ref>„Македония и Одринско. Статистика на населението от 1873 г.“ Македонски научен институт, София, 1995, стр. 108-109.</ref>
Според статистиката на [[Васил Кънчов]] („[[Македония. Етнография и статистика]]“) в 1900 година в ''Бесвиня'' живеят 390 жители българи.<ref>[http://www.promacedonia.org/vk/vk_2_36.htm Кънчов, Васил. Македония. Етнография и статистика, София, 1900, стр. 242.]</ref> Всички българи християни в селото са под върховенството на [[Българска екзархия|Българската екзархия]]. Според гръцки данни в 1904 година в селото има 189 екзархийски семейства.<ref>[http://georgedm.no-ip.org/index.php?option=com_content&task=view&id=864&Itemid=369 Μπέσφινα]</ref> По данни на секретаря на екзархията [[Димитър Мишев (публицист)|Димитър Мишев]] („[[La Macédoine et sa Population Chrétienne]]“) в 1905 година в ''Безсвини'' има 576 българи екзархисти и функционира българско училище.<ref>
По време на [[Илинденско въстание|Илинденското въстание]] Бесвина е ограбено, но не и опожарено. Убити са Тасе Ставров, Тасе Димев, Стоян Станков, Мильо Янков и Мильо Колев<ref>Илюстрация Илинден, 1943, бр.141, стр.16</ref>.
|