Филипопол: Разлика между версии
Изтрито е съдържание Добавено е съдържание
Редакция без резюме |
Премахната редакция 7673435 на 46.55.130.65 (б.) |
||
Ред 27:
{{Панел Филипополис}}
'''Филипопол''' е едно от древните имена на днешния [[Пловдив]], което е било най-разпространено през вековете. Филипопол е град с история на осем хиляди години. Територията на града е обитавана от момента на възникване на първите поселения през VI хилядолетие пр.н.е до ден днешен, въпреки множеството метаморфози, разраствания и свивания, което го прави един от най-
== Възникване и история ==
{{основна|История на Пловдив}}
Според изследвания на материалите от праисторическите селища на територията на днешния [[Пловдив]] първото заселване датира от периода VI-IV хилядолетие пр.н.е., което е свързано със заселването на [[траки]]те по българските земи.<ref name="mateev">„Древният Филипопол“, арх. М. Матеев, Изд. „Жанет 45“, Пловдив, 1999, ISBN 978-954-491-821-7</ref> Първите укрепления на пловдивския хълм Небет тепе възникват през 3800-3600 г. пр.н.е., предвид естествената защита на природните възвишения.<ref name="mateev"/> Античните автори като споменават, че името на селището на трихълмието е Евмолпия
== Градоустройство ==
[[File:Philippopolis urban plan.jpg|thumb|left|180px|Модел на градоустройствената схема на Филипопол от IV в.пр.н.е. до VI в. изготвен от арх. Матей Матеев]]
[[File:Philippopolis archeology.png|thumb|Разкрита археология от Филипопол]]
Градоустройствената схема на древния Филипопол е разкрита в значителна част при извършването на мащабни археологически проучвания в периода 1965-85 г. Съгласно археологическите разкопки в централните части на [[Пловдив]] и историческите сведения от антични автори се установява наличието на три основни строителни нива: елинистично, римско и късноримско.<ref name="mateev"/>
=== Елинистична епоха ===
Планирането и изграждането на древния Филипопол на мястото на Евмолпия започват по амбицията на Филип II. Предполага се, че същинското строителство е започнато по времето на [[Александър Велики]] и е продължило при управлението на [[диадохи]]те, които си разпределят властта върху неговата империя след смъртта му през 323 г. пр.н.е., и след възстановяването на Одриската държава. Някой автори приемат, че първият етап от застрояването на Филипопол приключва около средата I в. пр.н.е.
Археологическите проучвания доказват наличието на Хиподамова градоустройствена система (на името на [[Хиподам Милетски]]), използвана при изграждането на антични градове като [[Милет]], [[Ефес]], [[Александрия]], [[Олинт]] и др.<ref>сп.„Тракия“, В.Велков, Пловдив, 1976 г.</ref><ref name="mateev"/> Филипопол през [[Елинизъм|елинизма]] е разполагал с взаимноперпендикулярни пресичащи се улици, настлани с камък на чакълесто-пясъчна основа. Някой от тях имали тротоари, бордюри и подходящ наклон за отичане на дъждовните води. Между уличната мрежа са изградени едроразмерни правоъгълни [[Инсула|инсули]] с жилищни сгради и комплекси с обществени сгради допълвани.<ref name="mateev"/> Изградени са характерните за епохата обществени сгради като театър, стадион, агора, храмове, бани и др. Използвана е мерната система на Атика при стъпка за дължина от 0,2954 м.
Въпреки неспокойната политическа и стопанска обстановка от IV то I в. пр.н.е., градът впечатлява с мащаба на плановото градоустройство и високото техническо и художествено ниво на общественото строителство. Трябва да се отбележи, че планът възприет през елинистичната епоха е бил спазван и развиван през останалите епохи от съществуването на града.
=== Римска епоха ===
[[File:Philippopol 4.jpg|thumb|left|Останки от уличната мрежа и канализацията на Филипопол, изградена през римския период]]
Второто строително ниво на Филипопол се отнася за периода след 46 г., когато градът става част от [[Римска империя|Римската империя]] и е провъзгласен за столица на [[Тракия (римска провинция)|провинция Тракия]]. През този период, по време на който управляват императорите [[Траян]], [[Адриан]] и [[Марк Аврелий]], във Филипопол протича цялостно обновление и мащабно строителство, което да отговори на нарастващите градски нужди. Мярката за дължина използвана от римляните е [[Древноримски мерни единици|римската стъпка]] (0,296 м), която почти изцяло съвпада с тази, използвана през елинистичната епоха. Това сходство допринася за спазването на първоначалната градоустройствена концепция без налагането на особени промени.
По време на римската епоха изградената площ на Филипопол в равнината заемала около 50 ха.<ref name="mateev"/> Тя е включвала около 150 инсули, всяка с ширина от 1 актус (35,52 м) и дължина от 2 актуса (71,04 м).<ref name="mateev"/> Античната улична мрежа е обновена и разширена, а под нея са изградени водопроводи и улична канализация. Общата
При управлението на [[Марк Аврелий]] е изградена външната фортификационна система на Филипопол поради опасността от нападения на [[маркомани]] и [[костобоки]].<ref>Възобновяване на пловдивската крепост във времето на Марк Аврелий, Б. Филов, 1915, кн IV, с.40</ref> Отвъд крепостната стена били оставени два-три реда инсули, предвид слабата им застроеност и близостта им до некрополите.<ref>Изграждане на външната крепостна стена на Филипопол, К. Колев, 1971, т. VII, с.99</ref> Мащабното строителство през римския период изисквало огромно количество строителен материал, поради което един от пловдивските хълмове
=== Късноримска епоха ===
Третото строително ниво на Филипопол е свързано с късноримската християнска епоха и възстановяването на града след опустошителните нашествия на [[готи]]те. Разграбването и обезлюдяването на Филипопол в комбинация със слабостта на Римската империя в този период се отразява върху архитектурния му облик в продължение на десетилетия. Едва в началото на IV в. при управлението на [[Диоклециан]] и [[Константин Велики]] градът възвръща част от предишния си облик.
== Архитектура ==
{{Раздел-мъниче}}
== Източници ==
<references />
[[Категория:Древни градове]]
|